Нові синтаксони степової рослинності Куяльницького лиману (Одеська обл., Україна) - Дубина, Д.В.; Еннан Алім А. -А.; Дзюба, Т.П.; Вакаренко, Л.П.; Шихалєєва, Г.М. (Український ботанічний журнал, 2019)
На території долини Куяльницького лиману встановлено поширення нових синтаксонів степової рослинності класу Festuco-Brometea: 2 асоціацій та 4 субасоціацій. Ценози асоціації Festuco valesiacae-Galatelletum biflorae займають екотопи присхилових слабозасолених ділянок із мікрохвилястим мезорельєфом і черепашково- піщаними ґрунтами, та схилових – з еродованими чорноземоподібними ґрунтами і відслоненнями вапняків. Угруповання асоціації Pimpinello titanophilae-Thymetum dimorphi приурочені до виходів вапнякових порід на крутих і пологих верхніх і середніх частинах схилів, а також до поверхонь занедбаних виробок черепашника. Включає дві субасоціації: typicum i paronychietosum cephalotae, що відрізняються флористичним складом та характером підстилаючих порід (пухкі щебенисті або тверді кам'яні брили). Ценози субасоціації Stipo lessingianae-Salvietum nutantis caraganetosum fruticis формуються на еродованих пологих схилах лиману південно-східної та південно-західної експозицій, де близько до поверхні залягають і стабілізують зсувні процеси вапняки. Угруповання субасоціації Ephedro distachyae-Stipetum capillatae stipetosum lessingianae приурочені переважно до схилів західного берега лиману з малопотужними чорноземоподібними щебенистими еродованими ґрунтами, часто з виходами вапняків. Особливості встановлених угруповань порівняно зі східними степами полягають у поєднанні в їхньому флористичному складі південностепових видів з північностеповими і лучними, що є умовою їхнього формування. Флористичну специфічність нових синтаксонів підкреслює також участь в їхніх ценофлорокомплексах субендемічних видів.