Ще раз до питання про хронологію чернігівського кам’яного зодчества першої чверті ХІІ ст. та обставини і час приїзду до Русі його західноєвропейських творців - Васюта, О. (Сiверянський літопис, 2025)
Метою статті є уточнення часу побудови п’яти пам’яток чернігівського кам’яного зодчества доби Русі. Методологічно робота здійснена на основі історико-антропологічного підходу. Науковою новизною дослідження є обґрунтування та уточнення як хронології будівництва цих пам’яток, так і особи замовника, порівняно з раніше прийнятим в історіографії. Висновки. У Чернігові п’ять мурованих пам’яток доби Русі за своїми архітектурними особливостями дослідниками вже давно виділені в окрему групу. Доведене й іноземне, північноіталійське, походження майстрів, які їх збудували. Також у науковій літературі розглядається і питання хронології цих пам’яток та обставин появи їх творців у Чернігові. На сьогодні в історії панує теза, що це будівництво було розпочате Володимиром Мономахом на початку 90-х рр. ХІ ст. Він запросив західноєвропейських майстрів за посередництва своєї сестри, яка до кінця 1093 р. була дружиною імператора Священної Римської імперії Генріха IV, а Давид Святославич, успадкувавши Чернігів, продовжив будівництво, долучивши тих само зодчих. Однак аналіз політичної ситуації в Західній Європі та місцевих реалій свідчить, що початок будівництва згаданих пам’яток не міг відбутися раніше початку ХІІ ст. Відповідно, чотири з них з’явилися на замовлення саме Давида Святославича і одна за ініціативи його старшого брата Олега. А до Чернігова іноземні майстри прибули, найймовірніше, за посередництва їхнього молодшого брата Ярослава, також родича імператора Генріха IV.