Переклад Корану та етнографія повсякденності - Кудрявцева, А.; Резван, Ю. (Народна творчість та етнологія, 2013)
Аналіз основних наукових тенденцій дозволяє припустити, що новий рівень розуміння найважливіших проблем кораністики буде досягнутий, імовірно, протягом найближчих 20–30 років у результаті завершення робіт за проектами, пов’язаними з публікацією та вивченням найдавніших рукописів Корану, подібними тому, що почав, але не встиг довести до кінця, Серджо Нойя Носеда, а також у зв’язку із завершенням серії праць із давньоаравійської діалектології та порівняльного контекстного вивчення лексики Корану й доісламської поезії. Згодом слід очікувати на появу нової серії «великих перекладів». Сьогодні очевидно, що ці переклади стануть результатом об’єднаних зусиль учених різних країн. Найімовірніше, варіанти тексту різними мовами будуть спиратися на значною мірою загальну дослідницьку базу й національні перекладацькі традиції. Появі серії цих перекладів передуватимуть дослідження, присвячені археології та етнографії Аравії періоду VІ–VІІ ст., і створення зведеної електронної бібліотеки праць із кораністики різними мовами.