Господарсько-виробнича культура Східного Полісся: історія монографічного вивчення на зламі ХІХ –ХХ століть - Литвинчук, Н. (Народна творчість та етнологія, 2021)
У статті подано огляд друкованих праць другої половини ХІХ – початку ХХ ст., що мають монографічний характер студіювання населених пунктів і в яких спеціально чи опосередковано висвітлено різні аспекти господарсько-виробничої культури Східного Полісся. Застосування теоретичних та прикладних методів у процесі опрацювання джерельного масиву дало можливість визначити алгоритм систематизації писемних пам’яток та проаналізувати їх. Виявлені на момент дослідження розвідки, у яких на прикладі одного села чи містечка різною мірою схарактеризовано їхній господарський профіль, диференційовано у два блоки. З огляду на хронологічний принцип, спочатку прокоментовано праці, серед яких найбільш ранні знахідки датовані 50–60 роками ХІХ ст., і які в одну групу об’єднує синтетична манера представлення локальних історико-географічних, соціально-економічних та етнокультурних особливостей певного простору. Ці праці передусім цікаві тим, що, оприявнюючи різні площини повсякденних практик місцевого населення в системі життєзабезпечення, світоглядних уявлень та цінностей, дають змогу скласти з окремих фрагментів мозаїку регіональної господарсько-виробничої культури. Характерно, що автори не стільки деталізовано зупинялися на техніко-технологічних моментах, скільки більше уваги приділяли тому, щоб окреслити локальну специфіку основних та допоміжних господарських занять, промислів, ремесел, їх спрямованість. Водночас у цих розвідках є місце відомостям про виробничі звичаї, ритуальні практики, пов’язані з різними видами активностей, про зв’язок виробничої діяльності з народним календарем та її залежність від природно-кліматичних умов, про спадкоємність поколінь тощо. Інший субблок формують монографічні друковані праці, предметом студіювання яких є домінантна практика (зазвичай промисел або ремесло) певного локального об’єкта. Фокусуючись суто на виробничій спеціалізації населеного пункту, яка була обумовлена природним середовищем Східного Полісся, автори, крім детальної характеристики техніко-технологічних аспектів того чи іншого заняття, порушували проблеми, які досі залишаються маловивченими, зокрема в етнології, і тому – актуальними. Передусім це питання, що стосуються процесів трансформації господарського профілю села внаслідок індустріалізації традиційного простору. Фактично ці дослідження розвінчують усталену узагальнену характеристику українських сіл як суто сільськогосподарських локацій і дають можливість окреслити специфічні регіональні риси господарсько-виробничої культури Східного Полісся.