Міста Буковини другої половини ХІХ – початку ХХ ст.: управління, демографія, інфраструктура - Добржанський, С. (Краєзнавство, 2017)
У статті здійснено порівняльно-історичний аналіз розвитку міст Буковини (Чернівці, а також
Бояни, Вашківці, Вижниця, Заставна, Кіцмань, Садгора, Сторожинець) в другій половині ХІХ – на
початку ХХ ст. Простежено специфіку активності впровадження реформ міського управління, зміни
чисельності й складу населення. Розглянуто загальні питання здійснення повноважень органами місцевого самоврядування міст у процесі їх формування та діяльності. Простежено вплив на розвиток міст регіону низки об'єктивних та суб'єктивних факторів: наявність залізничних шляхів, господарська та географічна специфіка, історичні особливості, політична кон'юнктура тощо. The Article made the Comparative Historical analysis of the Cities of Bukovina (Chernivtsi and Boyany,
Vashkivtsi, Vyzhnytsia, Zastavna, Kitsman, Sadgora, Storozhinets) in the Second Half of XIXth – the Beginning
of the XXth century. The activity Level of Implementation of City Governance Reforms, the Changes of Abundance
and Composition of the Population were observe. Considers Implementation of the Powers by Local Authorities
of Cities in the Process of Formation and Activities. The Execution of the Assigned tasks was made
with the Influence on the Development of Regional Cities by the Number of Objective and Subjective Factors:
the Presence of Railroad Holding, Economic and Geographical Specificity, Historical Features, the Political
Situation, etc. В статье осуществлен сравнительно-исторический анализ развития городов Буковины (Черновцы, а также Бояны, Вашковцы, Вижница, Заставна, Кицмань, Садгора, Сторожинец) во второй
половине XIX – начале ХХ вв. Прослежено специфику активности реформ городского управления, изменения численности и состава населения. Рассмотрены общие вопросы осуществления полномочий
органами местного самоуправления городов в процессе их формирования и деятельности. Раскрыто
влияние на развитие городов региона ряда объективных и субъективных факторов: наличие железнодорожных путей, хозяйственная и географическая специфика, исторические особенности, политическая конъюнктура и т.д.