Глибинна будова Ялинського насуву Дніпровсько-Донецької западини за даними сейсмічного профілю DOBREflection-2000 - Гринь, Д.М. (Доповіді НАН України, 2020)
Розломи в геологічному середовищі з'являються у результаті глибинних тектонічних рухів. Їхня кількість і
просторове розташування є важливим інформативним елементом про геодинамічні явища, які відбувалися мільйони років тому. Виділення розломів із сейсмічного хвильового поля можливе за умови нескладної геології, коли відбиваючі границі розташовані горизонтально або під малим кутом. У місці розлому з вертикальним зміщенням у відбитому хвильовому полі виникають фазові неузгодження. Це полегшує їхнє виявлення. Але у більшості випадків маємо досить складну геологію або необхідність досліджувати великі глибини. Для
таких випадків необхідно застосовувати додаткові математичні методи обробки сейсмічних даних. Один
з таких способів описаний у роботі — розв'язання оберненої динамічної задачі сейсміки з метою встановлення поглинальних особливостей геологічної будови. Розломи в осадових породах, як правило, заповнені подрібненими залишками породи, флюїдами, водою. Це різко змінює поглинальні властивості заповнювача, що підвищує контрастність розлому. У метаморфізованих твердих породах спостерігається однотипна зміна поглинання великих монолітних блоків, які знаходяться поруч і були переміщені на певну відстань. В основу
запропонованої методики визначення наявності та просторового поширення малоамплітудних глибинних
розломів покладено метод визначення логарифмічних декрементів згасання. Для інтерпретації використано сейсмічні матеріали СГТ, отримані під час виконання міжнародного проекту DOBREflection2000. Наведено результати дослідження ділянки сейсмічного профілю, на якій знаходиться найбільший у Дніпровсько-Донецької западині Ялинський насув. The faults in the geological environment appear as a result of deep tectonic movements. Their number and spatial
location is an important element of information about geodynamic phenomena that took place millions of
years ago. The separation of faults from a seismic wave field is possible in a simple geology, when the reflecting
boundaries are horizontal or have a small angle. Phase mismatches are at the point of fracture. This facilitates
their identification.
But, in most cases, we have a very complicated geology, or must explore the great depths. In such difficult
cases, additional mathematical methods must be used to process seismic data. One such method is described in
the article. It consists in the solution of the inverse dynamic seismic task. The purpose is to determine the absorbing
characteristics of a geological structure. As a rule, faults in sedimentary rocks are filled with crushed
rock, fluids, and water. This dramatically changes the absorbing properties of a fault and increases its contrast.
The proposed method is based on the method of determining the logarithmic decay decrements. Seismic
data of the CDP were used for the interpretation. They were made during the international project DOBREflection2000.
The article presents the seismic profile section with the largest Yalynsky thrust in the DDB. Разломы в геологической среде появляются в результате глубинных тектонических процессов. Их количество и пространственное расположение является важным информативным элементом, который содержит информацию о геодинамических событиях, которые происходили миллионы лет тому назад. Выделение разломов из сейсмического волнового поля возможно при условии простой геологии, когда отражающие границы расположены горизонтально или под малым углом. В точке разлома с вертикальным
смещением в отраженном волновом поле возникают фазовые несогласия. Это облегчает их выявление.
Однако в большинстве случаев имеем достаточно сложную геологию или необходимость изучать большие
глубины. Для таких случаев необходимо использовать дополнительные математические методы обработки сейсмических данных. Один из таких способов описан в работе — решение обратной динамической задачи сейсмики с целью установить поглощающие особенности геологической среды. Разломы в осадочных породах, как правило, заполнены измельченными остатками породы, флюидами, водой. Это резко меняет
поглощающие свойства заполнителя, что повышает контрастность разлома. В метаморфизированных
твердых породах наблюдается однотипная замена поглощения больших монолитных блоков, которые находятся рядом и были перемещены на некоторое расстояние. В основе предложенной методики по определению наличия пространственного распределения малоамплитудных глубинных разломов лежит метод определения логарифмических декрементов затухания. Для интерпретации использованы сейсмические
данные ОГТ, полученные во время реализации международного проекта DOBREflection2000. Приведены результаты исследования на участке сейсмического профиля, где расположен крупнейший в Днепровско-Донецкой впадине Ялынский надвиг.