Чисельність та соціальний статус міщанської спільноти магістратських міст Чернігово-Сіверщини (друга половина ХVІІ–ХVІІІ ст.) - Доманова, Г. (Соціум. Альманах соціальної історії, 2020)
У статті на підставі переписів та ревізій населення, що проводилися
впродовж другої половини ХVІІ–ХVІІІ ст. на терені Гетьманщини, розглядається
проблема чисельності міщанської спільноти в магістратських містах Чернігово-Сіверщини, яка завдяки привілеям та грамотам на маґдебурзьке право мала самоврядний статус.
Авторкою на прикладі таких міст, як Стародуб, Чернігів, Ніжин, Погар, Почеп
та Мглин проаналізовано зміни показників кількісного складу домогосподарств
(дворів) представників міщанського стану в означений період, а також їхній соціальний статус. Встановлено, що за цей період в магістратських містах переважала
тенденція до зменшення кількості міщанських дворів, яка була спричинена низкою
факторів. Передусім, оскільки козацтво перетворилося на провідну суспільну
верству, частина міщан прагнула – і небезуспішно – здобути козацькі права та привілеї. Водночас з метою уникнення від сплати податків міщани переходили під протекцію козацької старшини. Брак позитивної динаміки зростання міщанської спільноти був зумовлений також руйнаціями під час військових конфліктів, епідеміями
та пожежами. Політична ситуація, що склалась на той час на Лівобережній Україні,
гальмувала розвиток системи самоврядування і негативно позначалася на становищі міст Чернігово-Сіверщини. На зміну станової структури міського населення помітно вплинули адміністративно-територіальні реформи 80 х рр. ХVІІІ ст., які
стали новим стимулом для подальшого розвитку міст регіону. The article considers the popularity size and social status of townsfolk in Chernihiv-Sivershchyna’s
magistrates based on censuses and inspections which had been taken during
the 2nd half of the XVII–XVIII cnt. throughout Hetmanshchyna which according to the privileges
and charters of Magdeburg Right possessed the self-governing status.
The author by the case of such cities as Starodub, Chernihiv, Nizhyn, Pohar, Pochep
and Mhlyn, changes in indicators of households among the townsfolk during the specified
period, as well as their social status, were analyzed. It is showed that there is a tendency of
decreasing a number of bourgeois households in the magistrate cities in this period, which
was caused by different factors. First of all, as cossacks turned into a leading social segment
of the population, a part of burghers sought – and not without success – to gain cossack rights
and privileges. In particular, in order to avoid paying taxes, the burghers submitted to the
Cossack officers’ protection. The lack of positive dynamics in increasing the bourgeois community
was also due to destruction during military conflicts, epidemics and fires. At the same
time, the political situation in Left-Bank Ukraine restricted the development of the self-government
system and adversely affected the development of Chernihiv-Sivershchyna. Administrative
and territorial reforms of the 80s in 18th century, which became a new stimulus
for the further development of cities in the region influenced considerably on the administrative
structure of the urban population.