Інтелектуалізація підприємств реального сектору як перспективний напрям розвитку сучасної економіки (висновки та рекомендації за результатами проведення науково-практичної онлайн-конференції) - Амоша, О.І.; Залознова, Ю.С.; Брюховецька, Н.Ю.; Булєєв, І.П. (Вісник економічної науки України, 2021)
Відповідно до Постанови Президії НАН України «Про заходи НАН України з відзначення 30-ї річниці Незалежності України» від 03.03.2021 р. № 82 Інститутом економіки промисловості НАН України 4 жовтня 2021 р. проведено науково-практичну онлайн-конференцію з Проблем та перспектив розвитку сучасної економіки. За результатами обговорення проблем реального сектору економіки інтелектуалізацію підприємств визначено як перспективний напрям сучасності.
У доповідях учасників розкрито об’єктивний зв’язок суспільного поділу праці та процесів інтелектуалізації як поділ і спеціалізацію знань, що має певний порядок тактів поділу праці. Будь-які системи поділу праці мають «горизонтальний» вимір – задаються процесом перетворення матеріалу у кінцевий продукт – і «вертикальний» – визначаються процесами використання знарядь праці, накопичення, систематизації, освоєння і використання знань. Поділ та трансформація відносин праці обумовлює промислові революції, стимулює технічний та інтелектуальний прогрес, формує довгі хвилі та цикли розвитку матеріального і духовного світу. Інтелектуалізація виробництва розширює простір для адаптивного поділу праці, її вертикальна складова створює умови для переходу до нового такту інтелектуалізації.
Обґрунтовано, що в державній економічній політиці і методології досліджень стоїть завдання відродження економіки та промисловості у напрямі Індустрії 4.0 на основі інтелектуалізації підприємств. Ключовими учасниками відновлення промисловості визнано: державу, бізнес, наукові (передусім НАН України) організації, інші зацікавлені учасники. Розвиток промислових підприємств у напрямі Індустрії 4.0 не означає моментальну відмову від традиційних виробництв ІІІ-IV технологічних укладів. Окремі галузі та підприємства мають потенціал більш швидкого виходу на нові стандарти та долучення до світових ланцюгів створення вартості. Виявлено актуальні державні механізми поглиблення інтелектуалізації: імпортозаміщення; стимулювання експорту; державно-приватне партнерство; розвиток людського капіталу. Національні підприємства повинні мати пріоритет перед зарубіжними при належній якості продукції. Експорт у промисловості доцільно посилювати після насичення внутрішнього ринку. Показано, що інтелектуалізація потребує від підприємств: впровадження цифрових інструментів управління виробництвом; націленості менеджменту на поглиблення інтелектуалізації, перманентної трансформації у напрямі сучасних технологічних реалій; формування цифрової культури та цінностей інтелектуалізації, розвитку цифрових навичок персоналу. Согласно Постановлению Президиума НАН Украины «О мероприятиях НАН Украины по празднованию 30-й годовщины Независимости Украины» от 03.03.2021 г. № 82 в Институте экономики промышленности НАН Украины 4 октября 2021 г. была проведена научно-практическая онлайн-конференция по Проблемам и перспективам развития современной экономики. По результатам обсуждения проблем реального сектора экономики интеллектуализация предприятий определена как перспективное направление современности.
В докладах участников раскрыта объективная связь общественного разделения труда и процессов интеллектуализации как разделения и специализации знаний, имеющих определенный порядок тактов разделения труда. Любые системы разделения труда имеют «горизонтальное» измерение – задаются процессом превращения материала в конечный продукт – и «вертикальное» – определяется процессами использования орудий труда, накопления, систематизации, освоения и использования знаний. Разделение и трансформация трудовых отношений обусловливает промышленные революции, стимулирует технический и интеллектуальный прогресс, формирует длинные волны и циклы развития материального и духовного мира. Интеллектуализация производства расширяет пространство для адаптивного разделения труда, ее вертикальная составляющая создает условия для перехода к новому такту интеллектуализации.
Обосновано, что в государственной экономической политике и методологии исследований стоит задача возрождения экономики и промышленности в направлении Индустрии 4.0 на основе интеллектуализации предприятий. Ключевыми участниками восстановления промышленности определены: государство, бизнес, научные (прежде всего НАН Украины) организации, другие заинтересованные участники. Развитие промышленных предприятий в направлении Индустрии 4.0 не означает моментальный отказ от традиционных производств III-IV технологических укладов. Отдельные отрасли и предприятия имеют потенциал перехода на новые стандарты и включения в мировые цепочки создания стоимости. Выявлены актуальные государственные механизмы углубления интеллектуализации: импортозамещение, стимулирование экспорта, государственно-частное партнерство, развитие человеческого капитала. Национальные предприятия должны иметь приоритет перед зарубежными при должном качестве продукции. Экспорт в промышленности целесообразно усиливать после насыщения внутреннего рынка. Показано, что интеллектуализация требует от предприятий: внедрения цифровых инструментов управления производством; перманентной трансформации в направлении современных технологических реалий; формирования цифровой культуры и ценностей интеллектуализации, развития цифровых навыков персонала. According to the Decree of the Presidium of the National Academy of Sciences of Ukraine «On the Events of the National Academy of Sciences of Ukraine on the celebration of the 30th anniversary of the Independence of Ukraine from 03.03.2021 №82. October 4, 2021 – Scientific-practical online conference «Problems and prospects of development of modern economy» held at the Institute of Industrial Economics of the National Academy of Sciences of Ukraine. According to the results of the discussion of the problems of the real sector of the economy, the intellectual development of enterprises has been defined as a promising direction of modernity.
In the presentations, participants revealed the objective relationship between the social division of labor and the processes of intellectualization as the division of knowledge, as well as their specialization, and the order of the division of labor. Any division of labor system has a «horizontal» dimension – determined by the process of transforming the material into the final product – and the «vertical» – is determined by the processes of using tools of labor, accumulation, systematization, development and use of knowledge. The division and transformation of labor relations determine industrial revolutions, stimulates technical and intellectual progress, and forms of long waves and cycles of development of material and spiritual world. The intellectualization of production expands the space for an adaptive division of labor, and its vertical component creates the conditions for a transition to a new type of intellectual transformation.
The conference participants argued that the task of reviving the economy and industry in the direction of Industry 4.0 based on the intellectualization of enterprises is in the state economic policy and research methodology. The State, the business community, scientific organizations (especially the National Academy of Sciences of Ukraine) and other interested parties are identified as the key players in industrial rehabilitation. The development of industrial enterprises towards Industry 4.0 does not mean the immediate abandonment of traditional production III-IV technological systems. Individual industries and enterprises have the potential to adopt new standards and enter into global value chains. Relevant government mechanisms for deepening intellectualization have been identified: import substitution, export promotion, public-private partnerships, and human capital development. National enterprises should have priority over foreign enterprises, with due quality. It is advisable to strengthen exports in industry once the domestic market is saturated. Intellectualization has been shown to require enterprises to: introduce digital tools to manage production; permanently transform into modern technological realities; create digital culture and values of intellectualization, Staff digital skills development.