Підприємницька діяльність євреїв у волинських містах у XVI – першій половині XVII ст. - Заяць, А. (Український історичний журнал, 2022)
Мета дослідження ‒ проаналізувати підприємницьку діяльність євреїв у
містах Волині ранньомодерної доби та з’ясувати її значення для економічного розвитку
міст. Методологія базується на принципах історизму, системності, науковості, усебічності.
Використано також методи історико-порівняльний, проблемно-хронологічний та
ретроспективний. Наукова новизна полягає в комплексному вивченні джерельної
бази проблеми, що дало змогу подати широкий спектр єврейської торгово-виробничої
діяльності в містах Волині й показати її значення для економічного розвитку реґіону.
Висновки. Ґрунтовне вивчення джерел дало змогу засвідчити вагому роль євреїв в
економічному житті Волині окресленого часу. Найперше, це торгівельна діяльність (хоча
вона не завжди була такою, а здебільшого поєднувалася з іншими видами підприємництва).
Частина єврейського населення займалася ремеслом, зазвичай пов’язаним зі шкірою (шевці,
кушніри) та дещо менше сільським господарством. Популярним серед євреїв була
організація виробництва попелу, поташу, викурювання горілки, варіння меду, пива й
шинкування ними. Євреї утримували «гостинні» будинки, активно позичали гроші,
займалися переганянням худоби на продаж. Успішною була орендна діяльність. В оренду
бралися мита, корчми, млини, солодовні та воскобійні, мости, перевози, спуск ставів.
Популярними були оренди збору помірного, чопового, шосового, замкових і війтівських
доходів. Часто орендували села та міста. Знаною була суборенда. У заставу до євреїв
потрапляли не лише речі чи будинки, а й села, міста. Усе це давало змогу нагромаджувати
та примножувати значні капітали. The research objective is to analyse Jewish entrepreneurial activity in early modern
Volynian towns and to clarify its significance for their economic development. The article
methodology is guided by the principles of historicism, systematicity, scientificity and
comprehensiveness. Such methods as historical and comparative, problem-chronological and
retrospective were applied as well. The scientific novelty consists in the integral review of
the source base of the problem which allowed presenting a wide range of Jewish commercial
and industrial activities in the Volynian towns and showing its importance for the economic
development of the region. Conclusions. Thorough study of the sources let for confirming the
important role of Jews in the economic life of Volyn during the specified time. First of all its trading
activity, though it wasn’t always purely trading, but mostly combined with other types of business.
Part of the Jewish population was engaged in crafts, usually connected with leather (shoemakers
and skinners) and somewhat lesser number of Jews was engaged in farming. The organisation of
the production of ash, soda, alcohols distillation, mead and beer brewing and their sale was popular
among the Jews. The Jews kept tenement houses, were active in lending money, and engaged in
driving the cattle for sale. The renting activities of the Jews were successful too. They rented duties,
taverns, mills, malting and wax refineries, bridges, crossing sites and pond draining activities.
What was popular was renting of a measuring levy, beverage industry levies, Schoss levies, castle
and gmina revenues. Villages and cities were often rented. Sub-renting was also well-known. Not
only things and houses, but also villages and cities were mortgaged to the Jews. All of this allowed
collecting and accumulating large capitals.