Остерське староство у другій половині ХVI – на початку ХVII ст.: формування системи земельних володінь - Кондратьєв, І. (Український історичний журнал, 2022)
Мета дослідження – розкрити процес формування системи земельних володінь
на території Остерського староства у другій половині ХVI – на початку ХVII ст. та визначити
роль у ньому старостинської влади. Методика спиралася на використання проблемно-хронологічного,
історико-генетичного, історико-порівняльного й логіко-теоретичного методів.
Проблемно-хронологічний метод убачає систематизацію фактів у хронологічній послідовності,
що дозволяє реконструювати історичні події з урахуванням причинно-наслідкових зв’язків.
Історико-генетичний підхід дозволив висвітлити реґіональну специфіку формування системи
землеволодінь на теренах Остерського староства. Використання історико-порівняльного
підходу дало можливість реконструювати еволюцію земельних відносин за хронологічним
і територіальним принципом. Наукова новизна. Вперше здійснено спробу комплексної
реконструкції процесу формування системи земельних володінь на території Остерського староства
у другій половині ХVI – на початку ХVII ст., зокрема розкрито роль старостинської та
королівської влади, простежено динаміку й реґіональну специфіку. Висновки. У другій половині
ХVI – на початку ХVII ст. тривало формування системи земельних володінь Остерського
староства Київського воєводства. Найбільші масиви земель були роздані старостами Лавріном
та Михайлом Ратомськими. Осадження населених пунктів, більшість з яких надавалися на
ленному праві, перебувало у прямій залежності з потребами військової організації реґіону.
В цей період фіксується значний наплив шляхти з Волині та Київщини. Активне проникнення
польської аристократії розпочалося лише з перших десятиліть ХVII ст., коли Остерщина перестала
бути прикордонною з Московською державою територією. The purpose of the research is to reveal the process of formation of the system of
land holdings in the starostvo of Oster in the second half of the sixteenth - early seventeenth
centuries. The research methodology was based on the use of problem-chronological, historicalgenetic,
historical-comparative and logical-theoretical methods. The problem-chronological
method involves the systematization of facts in chronological order, which allows us to reconstruct
historical events in the light of causation. The historical-genetic approach has allowed us to
highlight the regional specificity of the formation of the system of land tenure in the starostvo
of Oster. The use of a historical-comparative approach made it possible to reconstruct the
evolution of social and economic relations, in particular, to consider land claims in the region on
a chronological and territorial basis. The scientific novelty attempt was made to comprehensively
reconstruct the process of formation of a system of land holdings in starostvo of Oster in the
second half of the sixteenth – early of the seventeenth century. Conclusions. In the second half of
the sixteenth – early seventeenth centuries the formation of the system of land tenures in starostvo
of Oster (Kyiv Voivodship) continued. The largest tracts of land were distributed by the starosta
Lavrin and Mykhailo Ratomski. The establishment of settlements, most of which were granted
by law, were directly dependent on the needs of the military organization of the region. During
this period a significant influx of nobles from Volyn and Kyiv region was recorded. The active
penetration of the Polish aristocracy began only at the beginning of the seventeenth century.