Теоретичні засади й методологічні проблеми семіотики історії - Мартинов, А. (Міжнародні зв’язки України: наукові пошуки і знахідки, 2021)
У статті висвітлюються теоретичні й методологічні проблеми семіотики історії як трансформації системи знаків у часово-просторовому
континуумі. Цією системою користуються люди з метою передання знань
та інформації. Сучасне управління є семіотичним. Окремий факт може
перетворитись на знак-символ. Знак живе своїм життям у віртуальному
просторі, залишивши інформаційний простір. Інформаційна цивілізація керується системою знаків різного походження. Семантика змінює епістемологічний режим. Код забезпечує систему комунікації. Будь-який код
потребує декодування. Коди культурного простору є багатозначними.
Семіотика історії активно взаємодіє з історією ідеологій. Питання
істинності доктрини націоналізму не може бути вирішене наукою, позаяк
належить ідеології. У психіатрії є поняття семантичної деменції, коли
хвора людина не розуміє значення слів. Інформація розповсюджується
серед людей, а відтак і набуває свого суспільного значення лише тоді, коли
вона сприймається людьми, тільки за цієї умови вона стає знанням. Знання
допомагають діяти. Передумовою для цього є достовірна інформація.
У форматі семіотики історії можна виділити концепції та засади «інформаційного суспільства». Образи сильніше впливають на людей, аніж тексти. Негативна інформація поширюється швидше за позитивну. Віртуальність
створює образ бажаного світу. Образи майбутнього не нейтральні. Певний образ майбутнього задає сучасне. Семантика історії розвивається в
загальному руслі лінгвістичного повороту в історичній науці. У цьому сенсі
методологічні й теоретичні проблеми семіотики історії пов’язані з лінгвістичними глухими кутами свідомості, обумовленими недосконалістю
будь-якої мови та способів її публічного використання. The article deals with the theoretical and methodological problems of the semiotics
of history. Semiotics is the science that studies the sign system. This system
is used by people to transfer knowledge and information. Modern governance is semiotic.
A separate fact can turn into a sign-symbol. The sign lives its own life in the
virtual space, leaving the information space. The modern world is governed by language.
The revolution starts with the language. Semiotics changes the epistemological
regime. The code provides a communication system. Any code requires
decoding. Cultural space codes are ambiguous. The semiotics of history actively
interacts with the history of ideologies. The question of the truth of the nationalism
doctrine cannot be solved by science, because it belongs to ideology. The name is
the essence. In psychiatry, there is the concept of semiotic dementia, when the patient
does not understand the meaning of words. Information is distributed among people,
therefore it acquires its social significance when it is perceived by people, only under
this condition it becomes knowledge. Knowledge helps to act. A prerequisite for this
is correct information. Concepts of the information society can be distinguished in
the format of semiotics of history. Images have a stronger effect on people than texts.
Negative information spreads faster than texts. Virtuality creates the image of the
desired world. The images of the future are not neutral. A certain image of the future
is set by the present. No one can escape the human prejudice. The semantics of history
develops in the general line of the linguistic turn in historical science. In this
sense, the methodological and theoretical problems of the semiotics of history are
associated with the linguistic problems of consciousness, caused by the imperfection
of any language and the ways of its public use.