Ukrainian Porcelain in the Porcelain Collection of the Dresden State Art Collections - Korus, O. (Народна творчість та етнологія, 2023)
У період нинішньої російсько-української війни, яка триває від 2014 року, перед прогресивними колами українського суспільства, зокрема науковцями, постало питання деколонізації та деімперіалізації української історії і культури. Особливо гостро завдання повернення до орбіти вітчизняної культурної спадщини стосується творів українського походження, які зберігаються в музейних колекціях за кордоном. Зауважимо, що переважно це культурне надбання у світі звикли маркувати як «російське», незважаючи на те, у якому культурно-мистецькому середовищі, де й коли (у часи російської імперії або СРСР) воно було створене. Після 24 лютого 2022 року – початку повномасштабного нападу росії на територію України – багато українських музейників і науковців, рятуючись від війни, виїхали за кордон і почали працювати за програмами підтримки в західноєвропейських культурних інституціях. Своїм першочерговим завданням вони обрали пошук у тамтешніх музейних колекціях творів українських митців та корегування їх атрибуції. Авторка статті на час проведення бойових дій в Україні отримала можливість працювати в Державних художніх зібраннях Дрездена (Die Staatlichen Kunstsammlungen Dresden, SKD). У контексті вищезазначених факторів авторка статті звернула увагу на атрибуцію двох фарфорових тарілок з Колекції фарфору Державних художніх зібрань Дрездена, які в базі даних фігурували під грифом російського виробництва. Ба більше, одна з тарілок зазначалась, як виготовлена в московській області. Хоча насправді обидві тарілки були створені на українських мануфактурах у Корці та Баранівці (нині відповідно Рівненська і Житомирська області). Авторка статті зробила корективи в атрибуції та датуванні, після чого предмети було розміщено в онлайн-колекції на сайті музею Державних художніх зібрань Дрездена. У статті ці вироби представлено в контексті продукції зазначених мануфактур. Здійснено також порівняльний аналіз їх декорування з художнім оздобленням фарфорових виробів Майсенської мануфактури з Колекції фарфору Державних художніх зібрань Дрездена. During the current russian-Ukrainian war, which has been going on since 2014, the progressive circles of Ukrainian society, in particular scholars, have been faced with the question of decolonizing and de-imperializing Ukrainian history and culture. The task of returning to the orbit of the national cultural heritage is especially acute concerning works of Ukrainian origin that are stored in museum collections abroad. It should be noted that this cultural heritage is generally labeled as «russian» in the world, regardless of the cultural and artistic environment, as well as where and when (during the russian empire or the USSR), it was created. After February 24, 2022, when russia launched a large-scale offensive on the territory of Ukraine, many Ukrainian museum workers and scholars fled the war and began working under support programs at Western European cultural institutions. Their primary task was to search local museum collections to detect works by Ukrainian artists and correct their attribution. The article’s authoress, while the military operations in Ukraine are ongoing, got the opportunity to work at the Porcelain Collection of the Dresden State Art Collections (Die Staatlichen Kunstsammlungen Dresden, SKD). In the context of the mentioned factors, she drew attention to the attribution of two porcelain plates from the Porcelain Collection of the Dresden State Art Collections, which were listed in the database as russian-made. Furthermore, one of the plates was listed as having been made in the Moscow Region, whereas in fact both plates were created at Ukrainian factories in Korets and Baranivka (now Rivne and Zhytomyr regions, respectively). The article’s authoress corrected the attribution and dating, whereupon the items were posted in the online collection on the museum’s website of the Dresden State Art Collections. In the article, these items are presented in the context of these manufacturers’ production. A comparative analysis of principles of their decoration with the ornamentation of porcelain items of the Meissen manufactory from the Porcelain Collection of the Dresden State Art Collections has also been done.