Господарсько-виробнича культура Східного Полісся: історія монографічного вивчення на зламі ХІХ –ХХ століть - Литвинчук, Н. (Народна творчість та етнологія, 2021)
У статті подано огляд друкованих праць другої половини ХІХ – початку ХХ ст., що мають монографічний характер студіювання населених пунктів і в яких спеціально чи опосередковано висвітлено різні аспекти господарсько-виробничої культури Східного Полісся. Застосування теоретичних та прикладних методів у процесі опрацювання джерельного масиву дало можливість визначити алгоритм систематизації писемних пам’яток та проаналізувати їх. Виявлені на момент дослідження розвідки, у яких на прикладі одного села чи містечка різною мірою схарактеризовано їхній господарський профіль, диференційовано у два блоки. З огляду на хронологічний принцип, спочатку прокоментовано праці, серед яких найбільш ранні знахідки датовані 50–60 роками ХІХ ст., і які в одну групу об’єднує синтетична манера представлення локальних історико-географічних, соціально-економічних та етнокультурних особливостей певного простору. Ці праці передусім цікаві тим, що, оприявнюючи різні площини повсякденних практик місцевого населення в системі життєзабезпечення, світоглядних уявлень та цінностей, дають змогу скласти з окремих фрагментів мозаїку регіональної господарсько-виробничої культури. Характерно, що автори не стільки деталізовано зупинялися на техніко-технологічних моментах, скільки більше уваги приділяли тому, щоб окреслити локальну специфіку основних та допоміжних господарських занять, промислів, ремесел, їх спрямованість. Водночас у цих розвідках є місце відомостям про виробничі звичаї, ритуальні практики, пов’язані з різними видами активностей, про зв’язок виробничої діяльності з народним календарем та її залежність від природно-кліматичних умов, про спадкоємність поколінь тощо. Інший субблок формують монографічні друковані праці, предметом студіювання яких є домінантна практика (зазвичай промисел або ремесло) певного локального об’єкта. Фокусуючись суто на виробничій спеціалізації населеного пункту, яка була обумовлена природним середовищем Східного Полісся, автори, крім детальної характеристики техніко-технологічних аспектів того чи іншого заняття, порушували проблеми, які досі залишаються маловивченими, зокрема в етнології, і тому – актуальними. Передусім це питання, що стосуються процесів трансформації господарського профілю села внаслідок індустріалізації традиційного простору. Фактично ці дослідження розвінчують усталену узагальнену характеристику українських сіл як суто сільськогосподарських локацій і дають можливість окреслити специфічні регіональні риси господарсько-виробничої культури Східного Полісся. The article provides an overview of printed works of the latter half of the 19th to early 20th centuries, which were monographs focused on researching settlements and which specifically or indirectly covered various aspects of Eastern Polissia’s economic and manufacturing culture. Using theoretical and applied methods while processing the array of sources made it possible to determine the algorithm of arranging written monuments and analysing them. Differentiated into two blocks are the studies detected at the time of the authoress’ research, in which, on the example of a village or a town, the economic profile of them is characterized to varying degrees. Given the chronological principle, the article, in the first place, comments on works, embracing the finds dating from 1850–1860. The works are grouped by a synthetic manner of representing local historical and geographical, socio-economic, and ethnocultural features of a particular area. These works are primarily interesting in that, by identifying different levels of everyday practices of the local population in the life support system, as well as worldviews and values, they make it possible to compose a mosaic of regional economic and manufacturing culture from separate fragments. It is noteworthy that the studies’ authors not only scrutinized technical and manufacturing aspects, as paid attention to outlining the local specifics of the main and auxiliary economic activities, crafts, trades, as well as their focus. At the same time, these explorations contain information about manufacturing customs, ritual practices associated with various activities, on the relationship of manufacturing activities with folk calendar and the former’s dependence on natural and climatic conditions, as well as the succession of generations, etc. Another sub-block is formed by monographic printed works, whose subject of research is the dominant practice (usually a craft or a trade) of a certain local object. While focusing purely on a settlement’s manufacturing specialization, determined by the natural environment of Eastern Polissia, the authors, in addition to a detailed description of technical and manufacturing aspects of an occupation, raised issues that hitherto remain poorly explored, particularly in ethnology, and therefore topical. These are primarily themes related to the processes of transformation of the economic profile of the village due to the industrialization of traditional space. These studies debunk the well-established generalized description of Ukrainian villages as solely agricultural locations and provide an opportunity to outline specific regional features of Eastern Polissia’s economic and manufacturing culture.