"Зелені" ІКТ: потенціал і пріоритети для сталого розвитку: аналітичний огляд - Garkushenko, Оksana M.; Zanizdra, Мariia Yu. (Institute of Industrial Economics of NAS of Ukraine, 2020)
Цифровізація та екологізація виступають домінуючими глобальними трендами трансформації світової економіки, які значною мірою визначатимуть національну конкурентоздатність у майбутньому. Використання енергозберігаючого та декарбонізаційного ефектів від впровадження ІКТ набуває особливого значення в контексті їх впровадження у промисловості, яка володіє достатнім потенціалом для забезпечення глобальних якісних зрушень. Внаслідок цього постає питання визначення сумісності та взаємного впливу процесів цифровізації та сталого розвитку.З цією метою у статті запропоновано розширити типологізацію впливів ІКТ на навколишнє середовище, а також авторське бачення "зелених" ІКТ, яке враховує їх системний ефект з позицій суспільства в цілому, окремого підприємства та кінцевих споживачів, і при цьому інкорпорує концепції "озеленення ІКТ" та "озеленення за допомогою ІКТ". На основі узагальнення зарубіжного досвіду екологізації ІКТ-індустрії та забезпечення сталого розвитку шляхом використання ІКТ у промисловості визначено потенційно перспективні сфери економічної діяльності для впровадження заходів з декарбонізації за рахунок ІКТ (будівельна, транспортна, енергетична і виробнича), а також найбільш ефективні групи "зелених" смарт-технологій (смарт-енергомережі, смарт-будівлі, смарт-логістика, дематеріалізація тощо).Встановлено, що визнаними лідерами у сфері впровадження ІКТ в Україні є види діяльності "переробна промисловість", "оптова та роздрібна торгівля, ремонт автотранспортних засобів", на які припадає половина попиту на ІКТ-продукти та послуги. Проте, найбільш поширеними напрямами використання ІКТ є традиційні та маловитратні: користування електронною поштою, здійснення банківських операцій, моніторинг ринку товарів та послуг, обмін інформацією з органами державної влади. Більш прогресивні цифрові технології – електронна комерція, 3D-друк, аналіз "великих даних" та ін., що потребують додаткового інвестування в розвиток інтелектуального капіталу – менш розповсюджені.© О. М. Гаркушенко, М. Ю. Заніздра, 2020Аналіз техногенного навантаження на навколишнє середовище дозволив встановити певні позитивні тенденції – зростання використання "зеленої" енергії від відновлюваних джерел, скорочення енергоємності ВВП, дотримання допустимого рівня емісії парникових газів (порівняно із встановленими квотами та міжнародними зобов’язаннями України). Вже розроблено законодавчі ініціативи щодо формування екологічно лояльного інституціонального середовища в сфері поводження з відходами електричного та електронного обладнання. Проте масштаби позитивних якісних змін залишаються недостатніми для зміни статусу енергетичного сектору України з "вуглецевомісткого" на "екологічно чистий" (сталий). Скорочення емісії парникових газів зумовлено соціально-економічною кризою та не має підтверджених зв’язків з поширенням "зелених" ІКТ, прогрес щодо реалізації "Національної стратегії управління відходами в Україні до 2030 року" є недостатнім, поточний стан існуючої інформаційної бази щодо поводження з електронними відходами залишається незадовільним. Вирішення цих проблем потребує більш чіткого нормативно-правового та організаційного забезпечення в сфері ІКТ та сталого розвитку у комплексі з прискоренням розвитку національної смарт-промисловості.