Цільові пріоритети регуляторної політики україни щодо формування умов гідної праці в платформній економіці - Pankova, Oksana V.; Kasperovich, Olexandr Yu. (Institute of Industrial Economics of NAS of Ukraine, 2021)
У статті досліджено і розкрито ключові тренди в системі соціально-трудових відносин (СТВ), пов’язані із впливом цифровізації та платформної економіки. Акценти зроблено на поширенні індивідуалізації та руйнуванні традиційних трудових колективних відносин, їх короткостроковості та неформальності.Результати проведеного дослідження показали, що зазначені тренди генерують цілу низку викликів, загроз та проблемних «вузлів» відносно традиційних механізмів реалізації державної політики в соціально-трудовій сфері, систем соціального діалогу та соціального захисту, що негативно впливає на умови забезпечення гідної праці. В їх основі – фундаментальна невідповідність сутнісних та інституціональних основ функціонування традиційних регуляторних механізмів в сфері праці та зайнятості та принципово нової системи соціально-трудових відносин, яка формується і поширюється. Платформізація системи СТВ призводить до появи нових суб’єктів, потребує регламентованості їх діяльності, пошуку адекватних механізмів регулювання, визначені ролі держави в цих процесах. Також акцентовано увагу на трансформаційних змінах в системі соціально-трудових відносин; на проблемах та можливостях формування механізмів представництва колективних інтересів платформних працівників та роботодавців; на нормативно-правовій невизначеності статусу та неврегульованості діяльності трудових платформ; «розмиванні» юрисдикції на транснаціональних трудових платформах тощо.Авторами визначено та обґрунтовано цільові пріоритети щодо забезпечення збалансованого соціально-трудового розвитку в Україні в умовах поширення платформної економіки, зокрема, через оновлення існуючої системи договірного та державного регулювання соціально-трудовою сферою, створення сучасних систем та механізмів представництва колективних інтересів платформних працівників та роботодавців, створення Національної платформи соціально-відповідального партнерства, забезпечення комплексного нормативно-правового упорядкування діяльності платформ, гармонізацію соціально-економічного, трудового, цифрового, неоіндустріального та сталого розвитку в сучасних умовах.